Lidé mají tendenci přirovnávat potkany, netopýry či holuby k havěti přenášející nespočet nebezpečných nemocí. Nový výzkum však ukazuje, že jsme to naopak my, kdo je pro zvířata větší hrozbou než ona pro nás, jelikož jim předáváme zhruba dvojnásobek virů, než od nich vůbec můžeme chytit.
Příběh o tom, jak vznikl na naší planetě život, se postupně odkrývá. Přesto v něm však stále zůstává poměrně dost neznámých. Jednu z nich se ale vědcům nejspíš nedávno podařilo odhalit – a sice přijít na to, jak se z jednoduchých molekul tuku vytvořily první buněčné membrány.
Na základní škole se děti učí, že Země oběhne Slunce za 365 dní. Ve skutečnosti je však tato cesta o zhruba čtvrt dne delší. Tento časový úsek je však naprosto kritický pro správné nastavení pozemského vnímání času a data.
Diethylamid kyseliny lysergové neboli LSD je obecně považován za silně psychedelickou látku s nepředvídatelnými účinky na lidskou psychiku. V nízkých dávkách však může podle nejnovějších průzkumů vykazovat dokonce terapeutický účinek, a to především na duševní zdraví a výkonnost mozku.
Asi každý si dokáže vybavit obrázek zachycující evoluci člověka z šimpanze, kdy se stavba těla postupně napřimuje a náš předek se dostává ze čtyř na dvě. Kresba na první pohled předznamenává výhradně pokrok a zdokonalování, ne všechny aspekty evoluce však vedly k lepšímu.
Pochopit procesy, které probíhaly na naší planetě před miliardami let, je pro vědce stále výzvou. Velkou neznámou tak zůstává například také to, jak planeta Země získala svou vodu. Nový objev z hlubin vesmíru by mohl pomoci najít na tuto otázku odpověď.